![Marianne Profilbilde](https://optimise2.assets-servd.host/selmer-site/production/Marianne-Profilbilde_2023-06-09-080555_ccth.jpg?w=504&h=630&auto=compress%2Cformat&fit=crop&dm=1686297955&s=42ec292c4f67990fae99c099c1ab1e5e)
Marianne Løvås Sagerup
Partner, advokat
+47 944 33 087 m.sagerup@selmer.noSkrevet av
Marianne Løvås SagerupPublisert
EU-kommisjonens nye kriterier ventes å påvirke plasseringen av astronomiske investorbeløp. Kriteriene gir en pekepinn på hvor det vil åpne seg forretningsmuligheter for norske leverandørbedrifter i årene som kommer.
EU-kommisjonen fastsetter kriteriene for hvilke aktiviteter og investeringer som kan betegnes som bærekraftige etter taksonomien. Til sammen er det seks kriteriesett, ett for hvert av taksonomiens miljømål:
For de to førstnevnte har kriterier vært tilgjengelig siden 2021. Kriteriene for de siste fire miljømålene, ofte omtalt som "Taxo4", har latt vente på seg inntil EU-kommisjonen i april publiserte utkast til disse.
De to eksisterende kriteriesettene knyttet til klimaendringer og –tilpasning, konsentrerer seg i stor grad om produsentene. Dette er typisk aktører som opererer øverst i den grønne næringskjeden, og som produserer, oppfører og lagrer grønn energi og infrastruktur.
De fire nye kriteriesettene omfavner i større grad leverandører av produkter og tjenester, og innenfor et mye bredere spekter av industrier ettersom miljømålene i seg selv er bredt formulert. Særlig gjelder dette målet om omstilling til sirkulærøkonomi.
Av særlig interesse for norske techbedrifter, er at de nye kriteriene omfavner utvikling av software, AI og tilsvarende datadrevne løsninger som reduserer sløsing og forbruk eller forlenger levetiden på tekniske installasjoner, materialer, utstyr og infrastruktur.
At taksonomien appellerer til langt flere bedrifter enn det som har vært tilfellet til nå, kan representere et skifte i mange bedrifters arbeid med bærekraft og -strategi:
Nedenfor følger noen eksempler på produkter og tjenester som anses bærekraftige etter de nye kriteriesettene, forutsatt at aktiviteten oppfyller de nærmere vilkårene uten å skade andre miljømål:
For det enkelte selskap gjelder det å gripe de mulighetene de nye kriteriene gir. I første omgang bør selskapet avklare om eget produkt/virksomhet passer til noen av aktivitetene, slik de foreligger i utkasts form. Hvis produktet eller tjenesten ikke er omfattet, bør man undersøke hvilke vilkår som er til hinder for oppfyllelsen av kriteriene, og hva som kreves av tilpasninger for å fjerne det aktuelle hinderet.
Bedrifter som lykkes med dette arbeidet, kan glede seg over en rekke fordeler:
Sentrale satsingsområder er beskyttelse av hav og vannressurser, mer sirkulær økonomi og fokus på aktiviteter og produkter som reduserer bruk av ressurser og materialer, og forlenger levetid på produkter. Fremtidsrettet satsing på produkter og tjenester som muliggjør alternativ utnyttelse og reduserer sløsing, kan være en god forretningsstrategi for norske leverandørbedrifter.
De nye kriteriene har allerede vært på høring, og resultatene fra høringen ble offentliggjort i et sammendrag 3. mai 2023.
Tilbakemeldingene fra høringen er at kriteriene bør forenkles og fremstilles på en mer pedagogisk måte, og at krav til data begrenses til det nødvendige. For mange selskaper er komplekst språk og strenge krav til innhenting av informasjon, i seg selv en hindring for bærekraftig tilpasning. Videre har flere tatt til orde for at noen av de mer skjønnsmessige vilkårene bør suppleres med et tydelig definert ambisjonsnivå eller nedre grenser, for å begrense grønnvasking. Det kan med andre ord komme større og mindre endringer i de foreslåtte kriteriene.
Det er ikke kjent når kriteriene vil foreligge i endelig versjon, men det er antydet at de kan bli offentliggjort allerede i sommer, med ikrafttredelse fra 1. januar 2024
Kontaktpersoner